Kratki istorijat ove pruge :
Ova pruga je deo tzv. Steinbeis-ove železnice u Bosni (kasnije tzv.Šipadove železnice) :
Knin – Prijedor 233 km
Knin – Jajce 239 km (Srnetica-Jajce 106 km)
Srnetica-Ribnik Gornji 62
![Srnetica_Karta.jpg](./download/file.php?id=3522&sid=cab1c7d44023d3eb21733024fe6a4891)
- Srnetica_Karta.jpg (93.59 KiB) Pregledano 14788 puta
Izvor : sajt Grmeč
Sve do kraja prvog svetskog rata čuveno austro-ugarsko šumsko deoničarsko društvo "Steinbeis" je posedovalo svoju 760 mm železnicu "Steinbeisbahn" u direktnom vlasništvu i dužini od 400 km sa 33 lokomotive, petstotinjak teretnih, te 60 putničkih vagona, 18 drvenih tendera za vodu i potrebne radionice za održavanje lokomotiva i pruge u Drvaru.
Ta mreža je bila sastavljena od glavnih linija:
1. Lička Kaldrma-Srnetica-Prijedor: 232km
2. Srnetica-Jajce: 106km
3. Srnetica-Ribnik Gornji: 62km
Uzana pruga Knin - Oštrelj je otvorena za teretni promet 1902.godine .Ta pruga je poslije produzena do Prijedora, pa je putnicki promet od Knina do Prijedora otvoren 10.10.1914.godine.
Ukupna duzina pruge Knin - Prijedor je bila 232,8 km.
Na deonici pruge Knin - Lička Kaldrma je napravljena konverzija na normalni kolosijek 1435 mm kada je 29.11.1948.godine za promet otvorena pruga normalnog kolosijeka Bihać - Knin.
Važniji periodi za ovu prugu su :
1. [1889. - 1920.] Štembajzove željeznice (Steinbeisbahn)
Period izgradnje i austrougarske eksploatacije ove uskotračne željezničke mreže kojom su jurile parnjače germanskog porijekla. Među najbrojnijima su bile lokomotive "Weitzer", "O&K - Orenstein & Koppel OHG", "Maffei", "Krauss", "Krauss-Maffei AG", "Jung-Jungenthal GmbH" i još nekih drugih proizvođača. U arhivama se govori mnogobrojnim parnjačama iz tog doba.
2. ŠIPAD-ove željeznice - [1921. - 1945.]
Period u kojem je bila prava ekspanzija ove pruge koja je u paraleli sa starim lokomotivama uzimala još novih od istih proizvođača ili nekih novih kao "Henschel & Sohn", " Mavag " i mnogih drugih, uzimatih bilo u zakup ili kupovnjem. Broj lokomotiva se povećava u ŠIPAD-ovim mrežama. Prava industrijska revolucija za ove pruge.
3. Nacionalizacija TPŽ i period JŽ - [1946. - 1976.]
Period poslijeratne nacionalizacije privatnih železnica i pokretanja rada ove pruge je bio dosta ograničen u poređenju sa predratnim vremenom. Da bi 70-tih godina došlo do njenog definitivnog gašenja. Pored postojećeg starog Šipadovog voznog parka mogle su se sad ovdje sretati i novije lokomotive češkog porijekla "Škode" i po koja domaća parnjača "Đuro Đaković"
Promet na uzanoj pruzi Knin – Lička kaldrma je obustavljen 29.11.1948.
Promet na uzanoj pruzi Prijedor - Drvar je obustavljen 1.6.1975.
Promet na uzanoj pruzi Licka Kaldrma - Drvar je obustavljen 28.5.1978.
Izvor : sajt Grmeč
Gledajući ovu istoriju pruge, možda bi u naslovu trebalo dodati i stanicu Knin ?